Na sv. Štefana vládla uvoľnená atmosféra, typické boli návštevy i zábavy
![Na sv. Štefana vládla uvoľnená atmosféra, typické boli návštevy i zábavy](https://kosicednes.sk/wp-content/uploads/2021/12/betlehem.jpg)
V duchu návštev, obchôdzok či ľudových zábav sa v minulosti niesol Druhý sviatok vianočný, ktorý pripadá na 26. decembra. Ako pre TASR povedala etnologička Klaudia Buganová, sviatok sv. Štefana ľudia prežívali v uvoľnenej atmosfére.
„Začali sa viac zabávať, navštevovať. V mestách v chrámoch vystupovali orchestre, spievali chrámové zbory. Na námestiach sa hrávali biblické hry,“ povedala s tým, že ich hrávali potulní herci a niekedy aj deti. Bolo citeľné, že sa spoločenský život rozprúdil.
Predtým ako sa rodiny vybrali na návštevu, často robili obchôdzky. „V mestách, napríklad v Košiciach, sa chodili do jednotlivých chrámov pozrieť na betlehem, ale tiež na stromček,“ vysvetlila.
V dávnejšej minulosti bolo podľa nej známe príslovie „Na Štefana nie je pána“. Súviselo to s paholkami, ktorí slúžili u gazdov. Práve v tento deň sa im končila služba, dostávali takzvanú výslužku. „Čeľadník ju dostal v podobe vianočných koláčov, chlebov či mäsových pokrmov. Najskôr v naturáliách, neskôr už viac v peniazoch,“ uviedla Buganová s tým, že po výslužke mali voľno do Nového roka alebo do Troch kráľov. Buď sa vrátili k pôvodným gazdom, alebo odišli slúžiť inde.
Mládež, prevažne v obciach, na sv. Štefana organizovala v krčmách či vtedajších obecných domoch ľudové zábavy, kde tancovala, spievala a hostila sa. „V rámci toho sa často konalo aj prijímanie chlapcov do mládeneckého stavu. Do spolku mládeže prijímali tak 16-ročných chlapcov. Vykonávali to obradne v sprievode viacerých zvykov, keď prechádzali rôznymi skúškami. Potom už daný chlapec mohol chodiť k dievčaťu na vohľady, a to aj po poslednom večernom zvonení,“ povedala.
Najtypickejšie počas sviatku sv. Štefana boli návštevy. „Tam sa mohlo ukázať, čo sa na Vianoce nachystalo – možno aj nové jedlá, zákusky. Bola tiež veľmi utkvelá predstava o tom, že do domu má prísť zavinšovať nejaký koledník,“ doplnila s tým, že najideálnejšie bolo, ak išlo o chlapca, ktorý rástol a bol tak v plnej sile. Koledníci mávali pripravené vinše, koledy. „V dávnejších časoch nosili takzvané šťastie či šťastíčko. Išlo o malú vetvičku vyzdobenú medovníčkami alebo aspoň farebnými stužkami,“ dodala. Keď s vetvičkami prišli viacerí, vešali si ich nad dvere. V iných oblastiach nosievali ako takzvané šťastíčko iné predmety.
Zdroj: TASR, sem lem
Odporúčané články
![Thumbnail](https://kosicednes.sk/wp-content/uploads/2024/08/photo_2024-08-18_12-52-20.jpg)
Minister vnútra Šutaj Eštok včera započal svoju cestu po Košickom kraji, kde sa stretáva s obyvateľmi a zaoberá sa ich problémami. Dnes pokračuje ďalej, pričom deň otvoril na Vinianskom jazere. So svojim tímom sa zúčastnil turnaja v plážovom volejbale.
![Thumbnail](https://kosicednes.sk/wp-content/uploads/2022/12/ivan-aleksic-PDRFeeDniCk-unsplash.jpg)
Košický samosprávny kraj (KSK) čaká netradičné otvorenie nového školského roka. Otvorí ho 2. septembra v Národnom divadle Košice, kde si Konzervatórium Timonova 2 prevezme certifikát s udelením čestného názvu Konzervatórium Petra Dvorského, Timonova 2.
![Thumbnail](https://kosicednes.sk/wp-content/uploads/2024/09/Kolaz-Polacek-Karaffa.jpg)
27.8. sa v Košiciach uskutočnilo mimoriadne mestské zastupiteľstvo. A bolo na ňom poriadne dusno. Poslanec Dominik Karaffa mal slovne zaútočiť na primátora Košíc Jaroslava Polačeka. Teraz Mestská rada požaduje, aby bol Karaffa zbavený všetkých verejných funkcií.